![](https://static.wixstatic.com/media/1e82c6_069670d6909a4b7189199cd503aad4da~mv2_d_1600_1200_s_2.jpeg/v1/fill/w_450,h_303,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/1e82c6_069670d6909a4b7189199cd503aad4da~mv2_d_1600_1200_s_2.jpeg)
שיחה עם ד"ר אודי קלינר
בן 41 | נשוי + 3 | גר בירושלים
בוגר מחזור א של תכנית ענבר
סגן ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות
אודי, ספר קצת על מה אתה עושה במשרד הבריאות.
בקצרה, אפשר לומר שאנחנו עוסקים באדם הבריא, בשונה מרוב מערכת הבריאות העוסקת באדם החולה. קצת יותר בהרחבה, אפשר לחלק את הפעילות שלנו ל-3 רכיבים – PPP – Prevention, Promotion, Protection. הרכיב הראשון מתייחס לרפואה מונעת ואיתור מוקדם של מחלות, חיסונים והתמודדות עם התפרצות מחלות. הרכיב השני מתייחס לחינוך לבריאות, קידום בריאות, עידוד חיים פעילים ובריאים, וסוגיות כגון תזונה ועישון. הרכיב האחרון – Protection – מתייחס לתחומים כגון בריאות הסביבה (כולל איכות המים שאנחנו שותים, סוגיות של סניטציה, הליכי תכנון ובניה ועוד), בטיחות מזון וכן אפידמיולוגיה סביבתית העוסקת בין השאר בהתמודדות עם זיהום אויר.
אני עובד במטה שירותי בריאות הציבור, במשרד הבריאות, אבל יש לנו לשכות מחוזיות בכל הארץ שבהן יש יחידות שעוסקות בכל אחד מהרכיבים שציינתי.
באיזה פרויקט אתה מאד גאה לקחת חלק?
אחד הדברים החשובים שאני עוסק בו הוא התכנית הלאומית לאורח חיים פעיל ובריא, יחד עם משרד החינוך ומשרד התרבות והספורט. היום, כל מי שעוסק בתחום הבריאות מבין שקיים פער הולך וגדל בין הצרכים הרפואיים של אנשים לבין היכולת של מערכת הבריאות לספק את הצרכים. כשיש פער בין הביקוש וההיצע אפשר לעשות שני דברים – להגדיל את היצע שירותי הבריאות או להקטין את הביקוש, דהיינו, לפעול שאנשים יהיו בריאים יותר ופחות יזדקקו למערכת הבריאות. אבל מעבר לכך, ואולי קודם כל, גם בעולם אידיאלי שבו אין פער ואפשר להגדיל את היצע שירותי הבריאות ללא הגבלה, כמובן שיש ערך עצום בכך שנעזור לאזרח להיות בריא יותר. לעזור לאנשים להיות בריאים יותר זה למעשה לעזור להם לממש את מלוא הפוטנציאל שלהם.
התכנית הלאומית לאורח חיים פעיל ובריא מערבת את כל רמות השירות הציבורי – מחקיקה ורגולציה ועד פרויקטי שטח ופעילות חינוכית, והיא מנוהלת על ידי פרויקטורית ייעודית ומלווה בוועדת היגוי תלת-משרדית. מעורבים בה גם שלטון מקומי וחברה אזרחית. בתכנית אנחנו מנסים לייצר מרחב לבחירות בריאות יותר עבור האזרח – למשל, על ידי הפחתת המחיר של לחם מלא. בסופו של יום המטרה הינה שהבחירה הבריאה תהיה הבחירה הקלה.
למה בחרת ללכת לתכנית ענבר?
בריאות הציבור הינו תחום בעל מוטת השפעה רחבה ויכולת לעזור למספר רב של אנשים ולשנות את המציאות לטובה. מבחינתי, ההליכה לתכנית ענבר ביטאה את הרצון שלי לקדם את הסוגיות המרכזיות בשירותי בריאות הציבור ולהגיע לעמדת השפעה ממנה אוכל לתרום עוד למערכת ולתושבי המדינה. כמו כל מחזור ראשון של כל תכנית, היתה מידה מסוימת אל אי ודאות לקראת מה הולכים. זה היה ניסיון ראשון במערכת הבריאות, מעין קפיצת נחשון. בעקבות המלצות של מספר אנשים שאני מאד מעריך שעודדו אותי להגיש מועמדות, החלטתי לקפוץ על העגלה ולנצל את ההזדמנות להשתפר כמוביל במערכת הבריאות על מנת כאמור לחזק את היכולות שלי לממש את תפיסות העולם שלי בנודע לבריאות ובכלל.
"ההליכה לתכנית ענבר ביטאה את הרצון שלי לקדם את הסוגיות המרכזיות בשירותי בריאות הציבור ולהגיע לעמדת השפעה ממנה אוכל לתרום למערכת ולתושבי המדינה."
מה הדבר הכי משמעותי שקיבלת מתכנית ענבר?
קשה להפריז בחשיבותה של תכנית מנהיגות כפי שהעמיד לרשותנו משרד הבריאות וארגון מעוז. הדבר הכי משמעותי מעבר לכלים חדשים לקידום שינוי במערכת המורכבת שלנו, היה ההזדמנות ללמוד על עצמי ולהכיר את עצמי טוב יותר באמצעות עבודה אינטנסיבית עם חבורה איכותית של אנשים שהיו איתי בתכנית ואשר ימשיכו ללוות אותי מכאן והלאה לכל החיים בעבודה משותפת במערכת שלנו. בסיומה של תכנית ענבר העמיתים מצטרפים לרשת מעוז, מהלך המרחיב את אפשרויות שיתוף הפעולה עם עמיתים ממערכות אחרות השותפים לחזון הרחבת הממלכתיות וקידום הטוב המשותף.